Dunaalmás   Község   Önkormányzatának   Képviselő-testülete   (továbbiakban:
Képviselő-testület) az  Alkotmány  44/A  §  (2)  bekezdésében  és   a  helyi
önkormányzatokról  szóló  1990.  évi  LXV.  tv.  16.  §   (1)   bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva, figyelemmel az  Országos  településrendezési
és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm.  rendelet  36  §
(5) bekezdésére, az állattartás központi  jogszabályokban  nem  szabályozott
kérdéseinek rendezése érdekében – a helyi sajátosságokat figyelembe  véve  –
az alábbi rendeletet alkotja.


                           Általános rendelkezések
                                    1. §


E rendelet célja azon szabályok megalkotása, melyek  a  helyi  igényekre  és
lehetőségekre tekintettel meghatározzák az  állattartás  helyi  feltételeit;
az   állattartók,   valamint   az   állattartással   érintettek   érdekeinek
érvényesülését szem előtt tartva  biztosítják,  hogy  az  állattartás  mások
nyugalmát,  biztonságát  és  testi  épségét   ne   veszélyeztesse,   illetve
meghatározzák   az   állattartásra   szolgáló   építmények    elhelyezésének
feltételeit.

                             A rendelet hatálya
                                    2. §

(1)  A  rendelet  hatálya  –  a  (2)  bekezdésben  foglaltak  kivételével  –
Dunaalmás   község    közigazgatási    területén    folytatott    valamennyi
állattartásra és állattartóra kiterjed.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki:
a/ az egészségügyi és állategészségügyi  szerveknél,  valamint  a  fegyveres
erőknél és rendészeti szerveknél folytatott állattartásra,
b/ alkalmi, cirkuszi, mutatványos  és  egyéb  bemutató  rendezvényekre  (pl.
állatkiállítás, állatvásár, állatverseny),
c/ jogerős hatósági engedéllyel  működő  állattartó  és  –tenyésztő  telepek
területén folytatott állattartásra,
d/ vakvezető-, jelző- és mentőkutya tartására,
e/ veszélyes állat tartására,

                           Értelmező rendelkezések
                                    3. §

E rendelet alkalmazásában:
a/ állat: haszonállat, illetve kedvtelésből tartott állat;
b/ állattartás: olyan tevékenység, amelynél az állat tartása állati  eredetű
termék  előállítására  (pl.  hús,  tej,   tojás,   gyapjú),   munkavégzésre,
sportcélok  elérésére,  kedvtelésre  és  egyéb  hasznosítás  megvalósítására
irányul,   magában   foglalja   a   tenyésztést,   szaporítást,    végtermék
előállítását;
c/ állattartó: az a természetes személy, jogi személy,  jogi  személyiséggel
nem rendelkező gazdasági társaság  vagy  szervezet,  aki  (amely)  az  állat
tulajdonosa,  továbbá  aki  az  állatot  vagy  az  állatállományt  gondozza,
felügyeli,  az  állatért  felelős  -  állandó  vagy  ideiglenes   jelleggel,
beleértve a szállítás, forgalmazás alatti időszakot is;
d/  állattartó  épület:  közvetlenül  az  állatok  elhelyezésére,  védelmére
szolgáló létesítmény (pl.  istálló, ól, ketrec, állatkifutó);
e/ haszonállat: gazdasági haszon céljából tartott, igénybe vett állat,  ezen
belül:
      ea/ nagy-haszonállat: ló, szarvasmarha, bivaly, szamár, öszvér,
      eb/ közepes haszonállat: sertés, juh, kecske,
      ec/  kis-haszonállat:  baromfifélék,  szárnyasok,  galamb,   házinyúl,
      prémes állatok                        (nutria,  róka,  kutya,  macska,
      pézsma, nyérc, nyest, görény, angóra, csincsilla);
f/ jelzőeb: a halláskárosultak segítségét szolgálja, melynek  szükségességét
szakorvosi igazolással kell bizonyítani;
g/ kedvtelésből tartott állat:  az  ember  által  nem  gazdálkodás  céljából
tartott  olyan  állat,   melynek   húsa   az   európai   étkezési   szokások
figyelembevételével nem szolgálhat emberi fogyasztásra, ezen belül
      ga/ nagy állat: ló, eb, macska
      gb/  kis  állat:  díszmadár,  kistestű  rágcsálók  (pl,  tengerimalac,
      aranyhörcsög), görény;

h/  közterület:   közhasználatra   szolgáló   minden   olyan   állami   vagy
önkormányzati  tulajdonban  álló  földterület,  amelyet  a   rendeltetésének
megfelelően bárki  használhat,  és  az  ingatlan-nyilvántartás  ekként  tart
nyilván;

i/  közvetlen  szomszédos  ingatlan:  az  érintett  ingatlannal  közvetlenül
határos ingatlan;
j/ vakvezető eb: az az eb, melyet erre a célra speciálisan kiképeztek,  s  a
Vakok  és  Gyengénlátók  Országos  Szövetsége  (Bp.,  Május   1.   út   47.)
igazolvánnyal lát el;
k/ veszélyes állat: a 8/1999. (VIII.13.) KöM-FVM-NKöM-BM  együttes  rendelet
1. sz. mellékletében felsorolt fajok egyedei.



                     Az állattartás általános szabályai
                                    4. §

(1) A  község  közigazgatási  területén  állatot  tartani  csak  a  köz-  és
állategészségügyi, környezet-, természet- és talajvédelmi, köztisztasági  és
építésügyi jogszabályokban, szakhatósági  hozzájárulásokban,  illetve  az  e
rendeletben  foglaltak  betartásával  és  a  lakosság  nyugalmának  zavarása
nélkül lehet.
(2) Nem minősül haszonállattartásnak az állattartó  közvetlen  fogyasztására
vásárolt,  legfeljebb  15  napig  az   állattartó   ingatlanán   megvalósuló
haszonállat tartása.
(3) Az  állatszaporulat  az  anyaállattól  való  elválasztásáig  a  tartható
állatok számába nem számít bele.
(4) Az állattartó épületek létesítése esetén betartandó  védőtávolságokat  a
rendelet 1. sz. melléklete tartalmazza.




                            Állattartási övezetek
                                    5. §

(1) Dunaalmás Község  közigazgatási  területe  az  állattartás  szabályozása
szempontjából övezetekre tagolódik. Az  egyes  övezetekben  állatot  tartani
csak  a  vonatkozó  speciális  szabályok  betartásával   lehet.   Az   egyes
övezetekhez  tartozó  utcák  és  területek  jegyzékét  a  rendelet  2.   sz.
melléklete tartalmazza.

                           I. állattartási övezet
                                    6. §

(1) Az  övezetben  –  a  turisztikai  hasznosítású  lótartás  kivételével  -
haszonállatot tartani tilos.
(2)  Az  övezetben  kedvtelésből  tartott  állatok   az   alábbiak   szerint
tarthatók:
      - a 3. § ga/ pontjában meghatározott nagy-állatok közül max. 5  db,
      - a 3. § gb/ pontjában meghatározott kis-állatok közül max. 20 db.

                           II. állattartási övezet
                                    7. §

(1) Az övezetben haszonállatok az alábbiak szerint tarthatók:
      - a  3.  §  ea/  pontjában  meghatározott  nagy-haszonállatot  tartani
tilos.
      - a 3. § eb/ pontjában meghatározott közepes haszonállatok közül  max.
 2 db,
      - a 3. § ec/ pontjában meghatározott kis-haszonállatok közül  max.  10
db.
(2)  Az  övezetben  kedvtelésből  tartott  állatok   az   alábbiak   szerint
tarthatók:
      - a 3. § ga/ pontjában meghatározottak közül max. 5 db,
      - a 3. § gb/ pontjában meghatározottak közül max. 20 db.

                          III. állattartási övezet
                                    8. §

(1) Az övezetben haszonállatok az alábbiak szerint tarthatók:
      - a 3. § ea/ pontjában meghatározott nagy-haszonállatok közül  max.  2
db,
      - a 3. § eb/ pontjában meghatározott közepes haszonállatok közül  max.
5 db,
      - a 3. § ec/ pontjában meghatározott kis-haszonállatok közül  max.  20
db.
(2)  Az  övezetben  kedvtelésből  tartott  állatok   az   alábbiak   szerint
tarthatók:
      - a 3. § ga/ pontjában meghatározottak közül max. 5  db,
      - a 3. § gb/ pontjában meghatározottak közül max. 20 db.

         Az egyes állattartási övezetekre vonatkozó közös szabályok
                                    9. §

(1) A nevelési-, oktatási-, egészségügyi  létesítmény,  egyéb  közintézmény,
gyógyszertár,  temető,  élelmiszerbolt,  élelmiszeripari  üzem,   vendéglátó
egység területén és annak 50 méteres körzetén  belül  haszonállatot  tartani
tilos!
(2) Lakóházakban és egyéb célú, nem állattartásra  szolgáló  épületben  (pl.
pince, garázs, stb.) haszonállatot tartani tilos!
(3) A község külterületén a vonatkozó  jogszabályok  és  hatósági  előírások
megtartása mellett állat korlátozás nélkül tartható.

                                    10. §

(1) Egyedi esetben, az állattartó kérelmére, maximum 1  évig  állat  tartása
ott is engedélyezhető, ill. száma növelhető, ahol azt e  rendelet  szabályai
tiltják, ill. számát korlátozzák.
(2)  A  kérelem  elbírálása  a  Településfejlesztési  Bizottság  hatáskörébe
tartozik.
(3) A kérelem akkor engedélyezhető, ha
-  az  állattartó  maradéktalanul  betartja  a  vonatkozó  (közegészségügyi,
állategészségügyi,    állatvédelmi,    építésügyi    és    környezetvédelmi)
szabályokat,  amennyiben  szükséges  –  a  jogerős  hatósági   engedélyekkel
rendelkezik,
- az állattartó rendelkezik a  közvetlenül  érintett  szomszédos  ingatlanok
tulajdonosainak és  a  tényleges  használóinak  (pl.  bérlő,  haszonélvező),
továbbá amennyiben az állattartó nem az ingatlan tulajdonosa,  a  tulajdonos
írásbeli hozzájárulásával,
-  továbbá  az  állattartás  közösségi   (pl.   településképi,   kulturális,
idegenforgalmi) érdekeket nem sért.
(4) Engedélyezés esetén állatok az általános szabályokhoz képest  az  alábbi
számban tarthatók:
      a/ haszonállatok:
                - nagy-haszonállat:         max. 5 db,
                - közepes haszonállat:      max. 10 db,
                - kis-haszonállat:          max. 30 db,
      b/ kedvtelésből tartott állatok:
                  - nagy-állat:              max. 10 db,
                  - kis-állat:               max. 30 db.
(5) A  határidő  lejártát  követően  az  állattartó  ismételt  kérelmére  az
engedélyt a  Bizottság  meghosszabbíthatja,  amennyiben  a  (3)  bekezdésben
foglaltak újból fennállnak.


                     Méhek tartásának különös szabályai
                                    11. §

(1) Méheket a II. és  III.  állattartási  övezetekben  az  alábbi  szabályok
betartásával lehet tartani.
(2)  A  kaptárakat  a  huzamosabb  emberi  tartózkodásra  szolgáló  helyiség
(lakás, lakóház, üzlet, stb.) falától
                - 20 méhcsalád alatt 10 méter védőtávolságon belül,
                - 21-50 méhcsalád között 25 m védőtávolságon belül,
                - 50 méhcsalád felett 35 m védőtávolságon belül tartani
                  tilos.
(3) Ásott kúttól, élővíztől, kerti tótól, úszómedencétől a védőtávolság
minimum 15 m.

                         Ebtartás különös szabályai
                                    12. §

(1)  Ebet  közterületen,  közös  használatú  helyiségekben,  közös   udvaron
pórázon, harapós vagy támadó természetű ebet  a  marás   lehetőségét  kizáró
zárt szájkosárban és pórázon kell vezetni.
(2)  Az  állattartó  ebet  úgy  köteles  tartani,   hogy   az   elkóborolni,
közterületre felügyelet nélkül kijutni, a  szomszéd  ingatlanra  átmenni  ne
tudjon.
(3) Harapós vagy támadó természetű eb tartása esetén az  ingatlan  kapujára,
bejáratára a harapós kutyára  figyelmeztető  táblát  az  állattartó  köteles
szembetűnő módon elhelyezni.
(4) Bekerítetlen ingatlanon ebet szabadon tartani tilos!
(5) Ebet játszótérre bevinni tilos!
(6) Az állattartó köteles gondoskodni arról, hogy az eb  közterületet,  más,
közösen használható ingatlant, illetve ingatlan közös használatú részeit  ne
szennyezzen. Az eb által okozott szennyeződés  azonnali  eltávolításáról  az
állattartó köteles gondoskodni.
(8) Tilos az ebet bevinni
       -  élelmiszer-  és  vendéglátó  üzletekbe,  üzemekbe,   helyiségekbe,
szórakozóhelyre,
      -  egészségügyi  intézményekbe,  óvodába,  iskolába,   ügyfélforgalmat
      lebonyolító  közintézmények épületébe,
     kivéve,  ha  azt  az  üzemeltető  az  általa  meghatározott  feltételek
mellett megengedi.
(9) Tömegközlekedési eszközön eb csak pórázzal és szájkosárral szállítható.

                        Állatok hajtása, legeltetése
                                    13. §

(1) Állatot legeltetni csak felügyelet mellett, az állattartó  tulajdonában,
illetve jogszerű használatában lévő területeken,  a  legeltetésre  vonatkozó
egészségügyi   előírások   (Állategészségügyi    szabályzat,    12-15.    §)
betartásával szabad.
(2) Állatot közterületen legeltetni, illetve közterületen hagyni tilos!
(3)  Amennyiben  a  közterületen  történő  áthajtása  közben  az   állat   a
közterületet   szennyezi,   az   állattartó   köteles   azt   haladéktalanul
eltávolítani.

                        Szabálysértési rendelkezések
                                    14. §

Szabálysértést követ el és 30.000,- Ft-ig terjedő, ismételten is  kiszabható
pénzbírsággal sújtható, aki e rendelet 6. § (1)-(2), 7. § (1)-(2), 8. § (1)-
(2), 9. § (1)-(2), 10. § (4), 11. § (2)-(3), 12. § (1)-(2), (4), (8), 13.  §
(1)-(2)  bekezdésében   foglalt   rendelkezéseket,   illetve   az   1.   sz.
mellékletben foglalt védőtávolságokat megszegi.





            Kóbor ebek befogása, őrzése (gyepmesteri tevékenység)

                                    15. §



A Képviselő-testület  a  2005.  évi  CLXXVI.  tv.  43.  §  (1)  bekezdésében
meghatározott,  a  település  belterületén   a   kóbor   ebek   befogásával,
őrzésével, értékesítésével vagy ártalmatlanná tételével, továbbá az  emberre
egészségügyi szempontból veszélyes,  valamint  az  állatállomány  egészségét
veszélyeztető betegség tüneteit mutató vagy betegségre gyanús kóbor ebek  és
macskák kiirtásával kapcsolatos kötelező  feladatának  ellátásáról  a  Tatai
Többcélú Kistérségi Társulás keretein belül gondoskodik.




                             Záró rendelkezések
                                    16. §

(1) E rendelet 2008. március 15-én lép hatályba.
(2) A rendelet  hatálybalépésekor  folytatott  haszonállattartás  esetén  az
állattartó az  e  rendeletben  foglaltakat  legkésőbb  2008.  június  30-áig
köteles betartani,  vagy  az  e  rendelettel  ellentétes  haszonállattartást
megszüntetni.
(3) Az e rendelet  hatálybalépésekor  a  rendelettel  ellentétes  helyen  és
számban folytatott állattartás a kedvtelésből tartott  állatok  esetében  az
állat elpusztulásáig folytatható.
(4) A rendelet  2. sz. mellékletében meghatározott védőtávolságokat  csak  e
rendelet hatálybalépését követően létesített  állattartó  épületek  esetében
kell alkalmazni.


Dunaalmás, 2008. február 13.





Lévai Péter                                       dr. Lázár Gabriella
polgármester                                                 jegyző


Kihirdetési záradék:

A rendelet 2008. február 14-én kihirdetésre került a  Polgármesteri  Hivatal
kültéri hirdetőtábláján.

                                                  dr. Lázár Gabriella
                                                 1. sz. melléklet






  A/ Az állattartó épületek és a lakó-, illetve emberi tartózkodás céljára
             szolgáló épületek között betartandó védőtávolságok:

|Állat                  |Állatok száma (db)     |Távolság lakóépülettől |
|                       |                       |(m)                    |
|Nagy-haszonállat,      |0-2                    |15                     |
|kedvtelésből tartott ló|                       |                       |
|                       |3-5                    |20                     |
|                       |5 felett               |25                     |
|Közepes haszonállat,   |0-5                    |10                     |
|kedvtelésből tartott   |                       |                       |
|nagy-állat             |                       |                       |
|                       |6-10                   |15                     |
|                       |10 felett              |20                     |
|Kis-haszonállat,       |0-20                   |10                     |
|kedvtelésből tartott   |                       |                       |
|kis-állat              |                       |                       |
|                       |20-30                  |15                     |
|                       |30 felett              |20                     |



B/ Az állattartó épületet ásott kúttól 10, fúrt kúttól  5  méter  távolságra
kell
    elhelyezni.






































                                       2. sz. melléklet
Az I. állattartási övezet területe:
Dunaalmás Község Önkormányzatának 7/2007.  (VIII.1.)  Kt.  sz.  rendeletével
elfogadott  Duna-parti  terület  építési  szabályzatának   és   szabályozási
tervének hatálya alá tartozó terület (a vasút és a Duna közötti  terület,  a
vasútállomástól az almásfüzítői igazgatási határig).

A II. állattartási övezethez tartozó utcák jegyzéke:
    - Csalogány
    - Galagonya
    - Hegyalja
    - Lilla
    - Nyírfa
    - Rigó
    - Vadvirág

A III. állattartási övezethez tartozó utcák jegyzéke:
    - Almási
    - Arany János
    - Baráthegy
    - Béke
    - Csokonai
    - Diófa
    - Erdősor
    - Fenyves
    - Fényes
    - Füzihegyi
    - Füzihegyi településrész (zártkerti övezet)
    - Hegysor
    - Hunyadi
    - Jázmin
    - Jókai Mór
    - Kis
    - Kossuth-liget
    - Nagy Kornél tér
    - Orgona
    - Mikoviny
    - Pirító
    - Szegfű
    - Szőlősor
    - Tatai
    - Tómellék
    - Ugróhegy
    - Újtelep
    - Vasút
    - Vöröskőalja






